Fraråder deltakelse-karakter
(20.1.04, 15:14) - En situasjon der karakterer skal settes på alt studentene sier og gjør, fremmer ikke kreativitet. Heller tvert om, mener pedagog Birger Bertheussen. ![](getfile.php/vedlegg/400d1f905984d1.74055415/artikkelbb.jpg) |
PEDAGOG: Birger Bertheussen tror mest på regelmessige tilbakemeldinger og spennende tema i undervisningen. Arkivfoto: NTNU Info/Tore Hugubakken |
I forrige uke gikk Gunnar Fermann ut i Universitetsavisa og tok til orde for at også studentenes muntlige deltakelse gjennom hele semesteret burde telle i sluttkarakteren. Fermann påpekte at studenter jobber bedre når de blir evaluert, og mente at det ville gi økt læringsutbytte.
Førsteamanuensis i pedagogikk, Birger Bertheussen, har lite til overs for Fermanns forslag. Han er redd en slik type vurdering heller vil hemme enn fremme de friske innslagene i auditoriene.
- En løpende karaktervurdering vil gi lærerne unødvendig mye makt. Vi ønsker at studentene skal kunne gi uttrykk for uenighet med oss. Vi ønsker også å legge til rette for kreativitet og nye tanker. Det gjør man ikke med den evalueringsformen Fermann foreslår, mener Bertheussen.
- Ta heller opp spennende tema!
De siste årene har førsteamanuensen vært leder for en av læringsarenaene i forbindelse med Kvalitetsreformen. Han minner om at det er satt i verk flere prøveprosjekter med nye lærings- og vurderingsmetoder ved NTNU. En kontinuerlig karaktersetting ser han lite positivt i, blant annet fordi det fjerner fokuset fra det som er viktig i en studiesituasjon:
- I tillegg til temaet som diskuteres, vil studentene også være opptatt av hvordan innspillene og svarene deres er egnet til å gi en god eller dårlig karakter. Dessuten kan et spennende debattema motivere like mye som et stadig karakterpress. Å skape interesse er derfor viktigere for å øke aktiviteten i en time, enn det å sette karakterer.
Lærer mer ved tilbakemelding
Bertheussen skiller mellom summativ og formativ vurdering. Den første måten handler om å sette en karakter på en prestasjon, for eksempel en eksamen, den andre om å gi studentene regelmessige tilbakemeldinger.
Pedagogen holder en knapp på den siste metoden, som han mener passer godt ved undervisning i små grupper, slik Fermann har.
- Regelmessige tilbakemeldinger er mye bedre egnet til å skape et godt læringsmiljø. Regelmessige tilbakemeldinger er mye bedre egnet til å skape et godt læringsmiljø. Han viser til et eksempel professor Per Lauvås
har brukt på to kurs ved NTNU: Vil du lære å spille golf og leier en instruktør, er du interessert i å vise både hva du kan og hva du ikke kan. Da får du best instruksjon. Hvis du derimot er i et jobbintervju, vil du gjerne vise deg fra din beste side. Det siste kan sammenlignes med karaktersetting. Det er ikke ønskelig å skape en slik situasjon i undervisningen, mener Bertheussen.
Studentene mister makt
Pedagogen mener at universitetet, blant annet med Kvalitetsreformen, er i ferd med å fjerne rettigheter studentene har opparbeidet over lang tid.
- Studentene var i sin tid sentrale når det gjaldt å frata den enkelte professor all makt. Dette var bakgrunnen for at det kom forskrifter og klagerett på karakterer. Det er fint og viktig at dagens studenter støtter opp om nye arbeidsformer, men det er viktig at de samtidig verner om demokratiske rettigheter og makt som de har fått, slår Birger Bertheussen fast.
Av Elin Fugelsnes Synspunkt på deltakelseskarakter? Send oss et leserbrev. Her er intervjuet med Gunnar Fermann
|