FLYTTESAKEN: Dekanene: - Vi avventer utredning
(3.9.04, 11:01) På tross av det som snart kan kalles en protestbølge: Ingen av NTNUs dekaner er direkte negative til samlokalisering på Gløshaugen-området. Men noen er skeptiske til om det lar seg gjøre. Noen av NTNU dekaner har allerede gitt uttrykk for sitt standpunkt i flyttesaken, men ikke alle. Universitetsavisa har derfor foretatt en liten rundspørring, og stilt våre sju dekaner følgende spørsmål:
Hva er ditt synspunkt på å flytte Dragvoll-miljøene til Gløshaugen-området? Og hva er din begrunnelse for dette synspunktet. Her er svarene vi fikk:
![](getfile.php/vedlegg/41373fa613e218.78814528/Dyrstad.jpg) |
Jan Morten Dyrstad. |
Jan Morten Dyrstad, Samfunnsvitenskap og teknologiledelse (SVT):
Ønsker samling, men er kritisk
Personlig mener jeg det er ønskelig med samling på én campus, men det er ikke mulig å ta stilling til dette konkrete spørsmålet nå. Jeg er i utgangspunktet kritisk.
Hovedargumentet for flytting er faglige gevinster, først og fremst på studiesiden. Men hvorvidt disse lar seg realisere, avhenger av konkrete svar på en rekke spørsmål. De svarene har vi ikke i dag. Dessuten handler ikke dette bare om fysisk plassering, det handler i enda større grad om evne og vilje til utveksling av studietilbud på tvers av studieprogrammer.
![](getfile.php/vedlegg/41373fc8953dc0.24232934/Bovim.jpg) |
Gunnar Bovim. |
Gunnar Bovim, Det medisinske fakultet (DMF):
Hvis ikke for store omkostninger: Ja!
Tverrfaglig utdanning og forskning er en spesiell oppgave for vårt universitet. Faglige treff "just by bumping together" gir ofte spennende ideer, nye prosjekt og gode faglige ideer. Vi har mye å vinne ved å utvikle oversetterkompetanse mellom fagene, ikke minst mellom teknologi/naturvitenskap på ene siden og humaniora/samfunnsvitenskap på den andre. Utdanningsmessig vil en samlokalisering legge forholdene bedre til rette for at studenter tar kurs og seminarer ved nabofakultet.
Dersom NTNU ikke utreder mulighetene for å samlokalisere fagmiljøene, gjør vi ikke det vi bør overfor kommende generasjoner. Om vi finner at kostnadene i en eller annen forstand blir for store til at flytting bør gjennomføres, skal vi naturligvis la det være. Men å avgjøre at vi ikke skal flytte, uten å ha den kunnskapen vi trenger for en slik avgjørelse, virker ikke særlig akademisk. I utgangspunktet bør vi omfavne alle initiativ til å stimulere god faglig utvikling i Trondheim. Samlokalisering kan være et slikt.
![](getfile.php/vedlegg/4137400b41f999.75890759/soelvberg.jpg) |
Arne Sølvberg. |
Arne Sølvberg, Informasjonsteknologi, matematikk og elektroteknikk (IME): Avventer utredning, skeptisk til Dødens dal
Foreløpig er dette en idé som ikke er konsekvensutredet. Ingenting foreligger når det gjelder kostnader, fordeler, ulemper ved de ulike lokaliseringsmuligheter for Dragvoll-aktivitetene. Man kan ikke ha fasttømrede oppfatninger basert på dagens luftige saksunderlag.
Der er flere lokaliseringsmuligheter enn Dødens Dal. Disse må også utredes. Ulempen med lokalisering i Dødens Dal ligger i den voldsomme fortetting dette medfører på Gløshaugen. Det er vanskelig å se at eventuelle gevinster ved slik lokalisering er større enn ulempene ved å plassere 8-10.000 flere mennesker på dette begrensede arealet. Blant annet vil en slik fortetting gi betydelig endrede rammevilkår for framtidige utvidelser av NTNUs teknologisektor. Men dette får vi se på når vi har en skikkelig utredning på bordet.
![](getfile.php/vedlegg/41374028368ec4.19257479/Nicholson.jpg) |
David G. Nicholson. |
David G. Nicholson, Naturvitenskap og teknologi (NT):
Avventer, men problematisk at saken ruller fort
Mange av våre ansatte lurer på hva fakultetsledelsen mener om saken. Jeg har svart at vi trenger mer informasjon før vi kan starte en saklig debatt. Men det er problematisk at saken ruller med økende hastighet.
![](getfile.php/vedlegg/413740494c3e93.30301872/Digernes_.jpg) |
Torbjørn Digernes. |
Torbjørn Digernes, Ingeniørvitenskap og teknologi (IVT):
Ja, men bare dersom det styrker konkurransekraften
Digernes har svart i form av et utfyllende leserbrev. I dette skriver han blant annet:
”Et samlokaliseringsprosjekt bør startes kun dersom vi er sikre på at det bidrar til å styrke vår konkurransekraft. Det å kunne tilby studentene noe som differensierer seg fra andre universitetene på en positiv måte, blir overmåte viktig. En av strategiene vi har til rådighet, er å kapitalisere på de mulighetene som bare NTNU har i Norge. Det mest åpenbare er å videreutvikle et tett samspill mellom teknologifag og andre fag.”
Avstand er en barriere mot samhandling, påpeker Digernes i sitt innlegg. Men før han sier ja til samlokalisering, vil han først ha tilfredsstillende svar på noen vesentlige spørsmål om trivsel og arbeidsforhold, om plass og ekspansjonsmuligheter i framtida, og om lokalene på Dragvoll kan forlates på en økonomisk forsvarlig måte.
![](getfile.php/vedlegg/413740635750b9.02834056/petter.jpg) |
Petter Aaslestad. |
Petter Aaslestad, Det historisk-filosofiske fakultet (HF):
Ja, hvis kort flytteprosess
Også Aaslestad viser til et tidligere leserbrev om saken, der han gir klart uttrykk for at ”NTNUs tverrfaglige ambisjoner lettere vil kunne realiseres under bedrede ’geografiske rammebetingelser’." Men inntil videre forholder Aaslestad seg til styrevedtaket om å fortsette utredningsarbeidet. Og han forutsetter at HF- og SVT-miljøene lokaliseres mest mulig samlet på Gløshaugen, og at flytting må skje over et kort tidsrom.
![](getfile.php/vedlegg/41373fe89c83f7.57910270/Hestnes.jpg) |
Anne Grete Hestnes. |
Anne Grete Hestnes, Arkitektur og billedkunst (APB):
Ikke riktig å uttale seg nå
Hestnes skal sitte i en komité som skal utrede faglige konsekvenser av en eventuell flytting. Hun synes derfor ikke det er riktig å komme med noen uttalelse nå.
Tekst: Lisa Olstad
Arkivbilder: NTNU Info/Rune Petter Ness
Pr. 3. september har 461 NTNU-ere signert på underskriftslista mot flytting fra Dragvoll. Hvem de er, kan du se her. |