FORSKNINGSDAGENE 2007: Sosiologi i praksis
(28.9.07, 13:16) Noen bruker Forskningstorget til å formidle forskning, andre er der for å forske selv. Professor Ann Rudinow Sætnan og førsteamanuensis Berit Skog bruker Forskningstorget til egen forskning. De to forskerne fra Institutt for sosiologi og statsvitenskap bruker dagene på Torget til å samle informasjon. Data som samles inn under Forskningstorget er verdifull for videre forskning. Det er mer enn flammer, nitrogen og slim som er interessant på Forskningstorget.
![](getfile.php/vedlegg/46fce20fb42f43.18917274/s%E6tnan350.jpg) |
SOSIOLOG IN ACTION: - Her får de besøkende se en sosiolog ”in action”, sier Ann Rudinow Sætnan. |
Nå telte vi deg og!
Sætnans pågående forskningsprosjekt, For whom the Bell Curves, ser nærmere på bruk av statistikk. Blant annet undersøkes det hvordan statistikk i offentlig forvaltning analyseres og brukes, både administrativt og politisk.
At standen hennes har navn etter eventyret om geitekillingen som kunne telle til ti (”Nå telte vi deg og!”), spiller på at mange har et ambivalent forhold til å bli telt, eller til å bli ”en del av statistikken”.
Dette er første gang Sætnan tar med seg forskningen sin til Torget. Fredag morgen var hun litt usikker på hva hun kunne forvente.
- Jeg håper at dette kan gi de besøkende en a-ha opplevelse. Det er interessant å se om ungene har andre verdier enn vi tror når det kommer til hva som er privat og hva de deler med andre, sier en spent Sætnan.
Grenser og personvern
Sætnan vil vite hva ungdom føler om å hele tiden bli ”telt”. Vi snakket med henne akkurat når de første ungene hadde vært innom standen. Her bruker de mentometerknapper for å svare på spørsmål om hvor mye informasjon om dem det er greit at andre har tilgang til. Etter hvert som de avga svar, kom resultatene for gruppa opp på en storskjerm.
- Det virker som om de tar poenget, og det er jo en lettelse. Og det virker som de synes det er litt morsomt også - det var en del fnising i begynnelsen, sier Sætnan. Hun håper at standen også kan lære ungene at det er de selv som eier opplysningene om seg selv.
Som medlem av Personvernkommisjonen håper Sætnan å få noen svar med hjelp fra skoleelevene som kommer innom standen. Undersøkelsen kan bidra til å gi svar på noen av kommisjonens bekymringer, for eksempel om unger klarer å ta inn over seg hva det betyr å ha et web-kamera stående på inne på rommet sitt.
- Det er som å rive ned veggene, sier Sætnan, og håper at data fra Forskningstorget kan gi svar på denne type spørsmål.
![](getfile.php/vedlegg/46fce23a586ad7.47176283/BeritSkog350.jpg) |
KONKRETISERING: - Viktig å konkretisere det abstrakte, mener Berit Skog. |
Ung og trendy
Berit Skog er en veteran på Forskningstorget, og har deltatt med stand i mange år. Her får hun kontakt med ungdommene og mulighet til å kartlegge deres vaner, blant annet når det gjelder mobilbruk. Dette har igjen vært forløper til andre og større forskningsprosjekter, som også har gitt profilering i riksdekkende medier. Skog mener dette er en flott anledning til treffe ungdommene, og til å formidle hva hun forsker på.
- Jeg synes det er kjempeartig å komme ut og treffe så mange mennesker. Det er en utmerket anledning til å fange opp trender, sier Skog, som lenge har jobbet med kartlegging av nye trender innenfor kommunikasjonsteknologi.
For det er nettopp trender hun fanger opp ved å delta på Forskningstorget. Tidligere år har Skog blant annet gjennomført prosjekter om hvordan ungdom bruker mobilen og hvordan mobilen kan være med på å underbygge sosiale relasjoner. Skog forteller at barna er trendbærere.
Facebook- farsotten
I år har Skog kalt sin stand ”Fra SMS til Facebook”. Testen Skog har laget til årets Forskningstorg viser hvilken type bruker du er på Facebook og på SMS. Det er interessen for kommunikasjonsteknologi som har ført henne inn på dette forskningsområdet.
Akkurat nå arbeider Skog med et prosjekt som studerer bruk av Facebook som sosial kapital. I år spør hun ikke bare om barnas SMS-vaner, men også om ungdommens vaner på Facebook.
- Ungene synes dette er kjempeartig, og det er gjensidig. Men det krever også mye planlegging å gjennomføre dette. Det krever en kreativ tankegang, og at man klarer å konkretisere og visualisere det abstrakte.
Hva er en sosiolog?
I tillegg til at forskerne får samlet datamateriale under Forskningstorget, er dette også en fin mulighet til å formidle til barna hva en sosiolog kan forske på. Naturlig nok er det ikke like enkelt å vise fram samfunnsforskning på samme måte som man kan vise fram naturvitenskapelige og teknologiske eksperimenter. For mange er samfunnsforskning abstrakt og vanskelig å forholde seg til.
Både Sætnan og Skog sier at det er vanskelig å forklare hva de gjør.
- En gang var det til og med ei som ble sint fordi hun ikke klarte å forstå hva sosiologi var, men når folk ser hva jeg gjør her blir det lettere å forstå det for de fleste, smiler Skog.
Sætnan understreker at voksne har problemer med å forstå hva sosiologi er, og at det kanskje er for mye å forvente at ungene skal skjønne det.
- Men så lenge ungene vil stille opp og synes det er artig er vi fornøyd med dagen, avslutter hun.
Flest fra Gløshaugen
Det er totalt tre stands fra Dragvoll på Forskningstorget. Begge forskerne understreker mye av forskningen som foregår på Dragvoll er vanskelig å ta med til Torget, særlig for dem som forsker på vanskelige tema, som for eksempel vold eller incest.
Likevel oppfordrer de til å tenke kreativt rundt temaer som ikke er så følsomme.
Slikt blir det forskning av.
Tekst: Guro Rørvik
Foto: Mentz Indergaard Se bildeserie
|